![](https://grazia.hr/wp-content/uploads/2024/09/pexels-ena-marinkovic-1814213-3599208-1024x695.jpg)
Opčinjenost tetovažama kod nas ne jenjava, dapače, stalno smo u istraživanju novih motiva i stilova. Jedan od njih je prilično nedavno, prije nekih desetak godina, postao poznat i sve popularniji među mlađom generacijom, a radi se o tradicionalnim starohrvatskih motivima tetovaža.
Starohrvatske tetovaže
Radi se o stiliziranim geometrijskim oblicima koje su na svoju kožu tetovirale – žene. Da bi razumjeli porujeklo i značaj ove pojave morat ćemo malo zaviriti u povijest Hrvatske i Bosne. Naime, tetoviranje žena katolkinja vrlo je važno je u kulturno-povijesnom razumijevanju čitave Bosne i Hercegovine, a poglavito srednje Bosne, gdje je ono etnološki raritet jedinstven u cijelome svijetu.
![](https://grazia.hr/wp-content/uploads/2023/06/350644399_756781912852003_326645302748297305_n.jpg)
Najveći značaj tradicijsko tetoviranje žena imalo je za vrijeme Osmanlija, između 1463. i 1878. godine, kada je tetoviranje križa na rukama žena kao simbola kršćanstva, imalo prvenstveno zaštitnu funkciju (sprječavanja odvođenja i silovanja). Običaj tetoviranja žena najviše je bio raširen među Hrvatima u Bosni i Hercegovini, na području srednje Bosne i zapadne Hercegovine te manje u dalmatinskom zaleđu u Republici Hrvatskoj. Istraživači su zabilježili čak 317 različitih motiva tetovaža od kojih je osnova znak križa.
Znamen na koži
O ovoj pojavi govori nova knjiga; “Znamen na koži” koja tematizira semiotičke aspekte tetovaža žena katolkinja u Bosni i Hercegovini, funkciju tradicijske tetovaže prvenstveno kao sredstvo vizualne komunikacije te rasvjetljava njeno suvremeno komunikacijsko značenje. Knjigu je napisala Vesna Haluga, znanstvenica koja je prošle godine obranila i doktorat na temu “Semiotički aspekti i suvremeno komunikacijsko značenje tradicijske tetovaže žena katolkinja iz BiH”.
![](https://grazia.hr/wp-content/uploads/2023/06/350650331_243231821660686_4835430715873021953_n.jpg)
Cilj autoričinog istraživanja je pridonijeti očuvanju i popularizaciji hrvatske tradicijskokulturne baštine te u znanstvenom smislu, unaprijediti postojeće i iznjedriti nove spoznaje o tom jedinstvenom fenomenu. Autorica knjige snažno se zalaže i za stavljanje hrvatske tradicijske tetovaže na listu UNESCO-ve nematerijalne kulturne baštine čovječanstva što bi bio veliki doprinos njenom očuvanju, popularizaciji i priznavanju kao raritetnog etnološkog specifikuma.
Knjiga je objavljena u izdanju Dominović i može se kupiti putem linka, a ako vas zanimaju upravo ovakve tetovaže zapratite i Instagram profil @croatiantattoos.
![](https://grazia.hr/wp-content/uploads/2023/06/350623424_1207961199922946_3902180580269384161_n.jpg)
Fotografije:@croatiantattoos, @poppybags